![Pelastustoimi](https://pelastustoimi.fi/documents/25266713/35096300/pelastustoimi-teksti-logo.png/f998319e-05bf-d5ad-faee-72b3aa07cf3e?version=1.0&t=1612872146868)
Siviilikriisinhallintalain muutoksella vahvistetaan Kriisinhallintakeskuksen asemaa
![](/documents/1410869/3724332/Miehiä+kiikaroimassa+vuorille.jpg/219149ad-213f-41fa-8947-54c6ac69da54?t=1487148000000&width=1200)
Kriisinhallintakeskuksen toimintaedellytyksiä vahvistetaan, ja ulkomaille lähetettävien asiantuntijoiden oikeuksia ja velvollisuuksia selkeytetään. Hallitus antoi 4.10. eduskunnalle esityksen siviilikriisinhallintaa koskevien lakien muuttamisesta. Lakimuutosten on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2019.
- Uudistuksella helpotamme erityisesti perheellisten hakeutumista siviilikriisinhallinnan sihteeristötehtäviin. Samalla parannamme Suomen mahdollisuuksia rekrytoida parhaat asiantuntijat, toteaa sisäministeri Kai Mykkänen. *
Lainsäädännön tarkistamisella vastataan siviilikriisinhallinnassa tapahtuneisiin muutoksiin. Suomi osallistuu vahvasti perinteisten siviilikriisihallintakumppaniensa - EU:n, Etyjin ja YK:n - operaatioihin sekä nykyisin myös ISILin vastaiseen koalitioon Irakissa. Samaan aikaan suomalaisia työskentelee aiempaa enemmän kansainvälisten järjestöjen sihteeristötehtävissä. Lisäksi kansainvälinen pelastustoiminta on yhä edelleen eriytynyt siviilikriisinhallinnasta.
Korvauksiin liittyviä säännöksiä selkeytetään
Siviilikriisinhallintatehtävissä työskentelevien olosuhdekorvauksia koskevia säännöksiä selkeytetään. Kenttätehtävistä poiketen sihteeristötehtäviin on maksettu samaa olosuhdekorvausta, vaikka kaupunkien todelliset kustannustasot poikkeavat toisistaan. Jatkossa määriteltäisiin ulkoministeriön ulkomaankorvausjärjestelmää hyödyntäen kaikkiin sihteeristökaupunkeihin erillinen olosuhdekorvaus.
Sihteeristöissä työskentelevien lasten koulunkäynnistä ja päivähoidosta aiheutuvat kulut maksetaan jatkossa ulkoministeriön korvausjärjestelmää mukaillen toteutuneita kustannuksia vastaan. Uudistus on tärkeä erityisesti perheellisille naisille, jotka ovat kriisinhallintatehtävissä aliedustettuina verrattuna yksineläjiin sekä perheellisiin miehiin.
Lisäksi selkeytetään järjestelmää, jonka mukaan maksetaan täydentävää olosuhdekorvausta kenttätehtävissä työskenteleville tehtävän toimialueen perusteella terveyteen, turvallisuuteen ja viihtyvyyteen vaikuttavista haitallisista olosuhteista.
Kriisinhallintakeskus siirtyy hallinnollisesti sisäministeriön yhteyteen
Valmistelussa arvioitiin Kriisinhallintakeskuksen hallinnollista asemaa ja mahdollisuuksia kehittää keskuksen toimintaedellytyksiä. Nykyisin Pelastusopiston yksikkönä toimiva Kriisinhallintakeskus siirretään hallinnollisesti sisäministeriön yhteyteen 1.1.2019 alkaen. Sisäministeriö toimii jatkossa Kriisinhallintakeskuksen hallintovirastona ja järjestää sille hallinto- ja tukipalvelut.
Kansainväliseen pelastustoimintaan liittyviä tehtäviä hoidetaan jatkossakin Pelastusopistossa Kuopiossa. Siviilikriisinhallinta ja kansainvälinen pelastustoiminta eriytetään siis hallinnollisesti toisistaan. Siviilikriisinhallintalakia sovellettaisiin edelleen kansainväliseen pelastustoimintaan osallistuvan henkilöstön palvelussuhteeseen ja henkilöstön asemaan avustustoiminnassa.
Lisätietoa hankesivulta:
Siviilihenkilöstön osallistumista kriisinhallintaan koskevan lainsäädännön tarkistaminen
Lisätietoja:
johtava asiantuntija Tapio Puurunen, p. 0295 488 254, tapio.puurunen@intermin.fi
* ministerin sitaattia tarkennettu 4.10.2018 klo 16.05