![Pelastustoimi](https://pelastustoimi.fi/documents/25266713/35096300/pelastustoimi-teksti-logo.png/f998319e-05bf-d5ad-faee-72b3aa07cf3e?version=1.0&t=1612872146868)
Vaaratiedotteen antamisesta päättää tiedottamisvastuussa oleva viranomainen
Sisäministeriö on saanut lukuisia tiedusteluja vaaratiedotteiden julkaisusta ja siitä, millaisissa tilanteissa vaaratiedotetta käytetään. Kesäkuun alussa käyttöön otettu vaaratiedote on annettu jo kahdeksan kertaa. Ministeriön verkkosivuille on nyt koottu vastauksia yleisimpiin vaaratiedotetta koskeviin kysymyksiin.
- Usein uusien lakien käyttöönoton yhteydessä havaitaan, että käytäntöön soveltaminen vaatii kokemusten keräämistä ja rajatapauksissa myös oikean soveltamiskynnyksen hakemista, sanoo valmiusjohtaja Janne Koivukoski.
- Ensimmäisissä vaaratiedotteissa viranomaiset ovat noudattaneet varovaisuusperiaatetta, minkä vuoksi vaaratiedote on annettu hiukan alemmilla kriteereillä kuin lakia laadittaessa ajateltiin. Arvioimme lakia valmisteltaessa, että vaaratiedotteita annettaisiin enimmillään vain muutamia kymmeniä vuodessa.
Sisäministeriö korostaa tarkkaa tilannearviointia vaaratiedottamista vaativissa tilanteissa. Arvioinnin vaaratiedotteen antamisesta tekee aina tiedottamisesta vastuussa oleva viranomainen.
Vaaratiedote voidaan antaa, jos henki tai terveys on välittömässä vaarassa tai omaisuus voi merkittävästi vaurioitua tai tuhoutua. Jos tapahtumalla on vain pitkäaikaisvaikutuksia, tulee tiedottamisessa käyttää muita tiedotuskanavia ja - tapoja.
Laki edellyttää, että vaaratiedotteen antaminen tulee olla välttämätöntä väestön varoittamiseksi.
Lisätietoja vaaratiedotteesta
Vastauksia yleisimpiin vaaratiedotetta koskeviin kysymyksiin