![Pelastustoimi](https://pelastustoimi.fi/documents/25266713/35096300/pelastustoimi-teksti-logo.png/f998319e-05bf-d5ad-faee-72b3aa07cf3e?version=1.0&t=1612872146868)
Onnettomuuksien ja katastrofien hallintaan lisävoimia EU:lta
![Erityisasiantuntija Ilona Hatakka katsoo kameraan päin.](/documents/1410869/174529737/IlonaHatakka-yja.jpg/bbd7b533-0a58-a0ea-daa3-c4764928156b?t=1694159436149&width=1200)
Viime aikojen uutiset ovat osoittaneet, että myös Euroopassa valtioiden on varauduttava yhä paremmin vakaviin, pitkäkestoisiin ja laaja-alaisiin kriiseihin. Jäsenvaltioilla on EU:ssakin ensisijainen vastuu omalla maaperällään tapahtuvista luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisystä, niihin varautumisesta ja niitä koskevista avustustoimista.
Tämän tärkeän periaatteen lisäksi on järkevää rakentaa täydentäviä materiaalisia tai esimerkiksi erityisosaamista vaativia valmiuksia tilanteisiin, joilla on rajat ylittäviä vaikutuksia tai vaikutukset kohdentuvat samanaikaisesti useisiin maihin.
Vuonna 2019 päätöstä EU:n pelastuspalvelumekanismista muutettiin siten, että komissiolle tuli mahdollisuus perustaa jäsenmaita tukevat strategiset kyvykkyydet. Näiden rescEU-kyvykkyyksien tehtävä on tuoda lisätukea kansallisten valmiuksien rinnalle, kun maan omat voimavarat eivät yksin riitä. Parhaillaan myös Suomeen perustetaan rescEU CBRN -varastoja.
Varastoitavilla suojavarusteilla, mittalaitteilla ja ilmaisimilla sekä lääkkeillä ja rokotteilla varaudutaan kemiallisiin, biologisiin ja ydinuhkiin sekä pandemioihin. Päätöksen rescEU-valmiuksien käytöstä tekee komissio, ja avunpyynnöt koordinoi Brysselissä toimiva hätäavun hälytys- ja koordinaatiokeskus ERCC. Viime vuonna 17 maata vastaanotti apua rescEU:n kautta. RescEU-valmiuksilla varaudutaan erityisesti tilanteisiin, joiden todennäköisyys on pieni mutta vaikutukset huomattavia.
Kansallinen varautumisemmekin vahvistuu
Vaikka rescEU-hankkeen tarkoituksena on ensisijaisesti rakentaa EU-tason valmiutta, lisää Suomeen sijoitettu EU-tason kapasiteetti myös kansallista valmiuttamme. Hankkeella vahvistetaan Suomen CBRN-osaamista hankinnoista, varastoinnista, varastoitavan materiaalin käyttöönotosta ja logistiikasta. Suunnitelmana on, että hankkeessa koulutetaan rescEU CBRN -osaajia osaksi kansainvälisen pelastustoimen asiantuntijarosteria.
Asiantuntijoiden tehtävänä on tukea kohdemaassa materiaalin vastaanottajia (pelastus- ja terveydenhuoltoalan ammattilaisia) heidän valmistautuessaan perehdyttämään loppukäyttäjät materiaalin turvalliseen ja tehokkaaseen käyttöön. RescEU-valmiuksiin koulutetut CBRN-asiantuntijat muodostavat eittämättä myös kotimaan voimavaran ja verkoston alueelliseen ja kansalliseen käyttöön, jota voidaan hyödyntää myös hankkeen päättymisen jälkeen.
Huomionarvoista on, että hanke mahdollistaa oppimisen ja entistä paremman varautumiseen myös kansainvälisen avun vastaanottoon tilanteissa, joissa rescEU-varastoja mobilisoidaan Suomeen. Yksi keskeisistä opeista viime vuosien kriiseistä onkin, että EU:n jäsenmaiden on oltava valmiina ottamaan vastaan kansainvälistä apua. Silloin oleellista on, että meillä on toimivat järjestelyt saapuvan avun vastaanottoon ja sen johtamiseen. Myös lainsäädännön on mahdollistava nopeat prosessit rajat ylittävään apuun. RescEU on Suomelle positiivinen mahdollisuus oppia, kehittää kyvykkyyksiään ja vahvistaa valmiuttamme koko yhteiskuntaa koskeviin uhkiin ja siviilien suojaamiseen.
Ilona Hatakka
Erityisasiantuntija
rescEU CBRN-varastointihanke
@IlonaHatakka
RescEU CBRN -varastointihanke